Навршава се 145 година од ослобођења Бугарске од Османске владавине. 3. марта 1878. године потписан је Санстефански мировни уговор између Русије и Османског царства и тиме окончан Руско-турски рат од 1877-1878. године, који је за Бугарску био ослободилачки. Наша држава, иако још увек одвојена од својих великих територија у којима су живели Бугари, поново се појављује на мапи Европе као Кнежевина Бугарска, која је обухватала северну Бугарску и подручје око Софије.
И мада је овај датум након петовековне османске владавине означио остварење једног од наших националних идеала – слободе, данас он изазива полемику.
„Много сам размишљао о 3. марту. Међутим, ма колико нас овај датум, уједињује као народ и државу, који се поново појављују на политичкој мапи Европе, он нас и раздваја, јер и дан данас национално уједињење, за које су се борили сви револуционари и људи који су радили за бугарску ствар, није остварено у облику у којем су га они замишљали" – изјавио је у интервјуу Јоану Колеву из Радио Бугарске Христијан Иванов.
Његово интересовање за бугарску историју изазвали су наш фолклор и народне игре годинама уназад, док је живео и студирао музику и психологију у Шкотској.
Према Христијану, подела на „филе” и „фобе”, која је чињеница у нашем друштву и то не само када је реч о историјским питањима, може се превазићи. У ту сврху, посебно је важно да свако од нас развије способност критичког размишљања и одвајања поузданих информација од дезинформација.
У дигиталном свету то је тежак задатак, али не и немогућ. Христијан има своју мисију у том правцу – заједно са својим истомишљеницима створио је видео-пројекат кроз који тумаче различите догађаје, чињенице и теорије везане за бугарску историју и стереотипе.
Још се не зна колико ће тачно видео-спотова садржати пројекат чији су аутори Бугари који су се вратили из иностранства, а који је инспирисан првим бугарским уџбеником – тзв. „Рибљим букваром“ Петра Берона, али је његов циљ јасан – да разбије уврежене представе о Бугарима као пројекцији главног јунака знаменитог романа Алека Константинова "Баја Гања".
„Можда има људи који су склони да прихвате да су они у суштини попут јунака Алека Константинова, али има и странаца који су кроз нашу земљу пролазили на путу према Истанбулу и описали су сасвим другу стварност. Док су путовали по Бугарској, рачунали су пре свега на гостопримство и помоћ људи у селима. Они у својим дневницима пишу да су Бугари изузетно чисти и вредни људи, спремни да их дочекају и нахране, а њихови домови сијају од чистоће. Циљ нам је да покажемо део ових докумената и обе тачке гледишта, и тако сваком нашем гледаоцу омогућимо да сам процени“ – наводе млади родољуби и додају да се надају да ће историјски документи и књиге заузети озбиљније место у животу младих Бугара.
За екипу пројекта је важно да гледаоцима понуди довољно чињеница које ће их натерати да другим очима погледају своје родно место, вредности и памћење које је очувало бугарску нацију до данас.
Превела: Албена Џерманова
Фотографиjе: Facebook / Christian Ivanov
Софијски универзитет „Св. Климент Охридски“ дочекаће више од 300 научника из целог света на традиционалној међународној конференцији Европског удружења за библијска истраживања. Организатори форума, који ће се одржати од 15. до 18. јула, припремили..
„Сваки епископ, био он епископ, архијеписком, митрополит или патријарх, добио је на хиротонији једнаку благодат. Једнаки су благодатни дарови архијереја. Разликују се по служби својој, али је у Симболу вере речено: „Верујем у једну свету, саборну и..
Бугарска је на последњем месту у ЕУ по броју свештеника – 12 на 100.000 становника. У земљи има преко 8.000 цркава и манастира, односно 10 пута више од духовника, показују подаци пописа становништва Бугарске спроведеног 2021. године. 51,4%,..
Шестог септембра 1885. године Бугарска се ујединила и поново постала једна држава. У интервјуу Радио Бугарској је проф. Иван Илчев, професор Софијског..
Налази са археолошких истраживања Козареве хумке – насеља из 5. миленијума пре нове ере, постали су права сензација већ 2014. године, када су први..