Българското народоведение, науката за българина като племенен и духовен тип, обгръща два главни предмета: първо, българската етнография и, второ – българския фолклор. Докато етнографията има пред вид расови свойства и външен, веществен бит на един народ, т.е. физическия лик, характера, облеклото, жилището, поминъка, нравите и т.н., фолклорът се интересува за вътрешен живот, за мисъл и творчество, за религия и обичаи, за мити и легенди, за песен и изкуство и т.н. – това пише акад. Михаил Арнаудов, фолклорист, литературен историк, етнограф във фундаменталната си книга „Очерци по българския фолклор“.
В поредицата „Пазители на старината“ представяме ключовите имена в българската етнография и фолклористика. В третия епизод, освен за Михаил Арнаудов ще разкажем и припомним и за Христо Вакарелски, наричан още „бащата на българската етнография“. Епизодът обръща внимание и на особеностите на научните полета на двете дисциплини – етнография и фолклористика.
Михаил Арнаудов и Христо Вакарелски са ученици на Иван Шишманов, който им помага да се учат и развиват като учени до края на живота си. Иван Шишманов шеговито нарича себе си, в едно от писмата си до Христо Вакарелски „ловец на таланти“. Друга една нишка свързва тези важни учени и това са трудностите, които имат след 1944 г. Михаил Арнаудов е осъден на доживотен затвор, а Христо Вакарелски, след отказа си да стане партиен член, е отстранен като директор на Народния етнографски музей. Свързва ги и приятелство.
Специално за този епизод поканихме доц. д-р Донка Вакарелска, дъщеря на проф. Христо Вакарелски. Донка Вакарелска е завършила специалност „Българска филология“ в СУ „Свети Климент Охридски“. Работила е в Института за български език към БАН. Съавтор е на големия „Български диалектен атлас“ и има издадени шест книги посветени на говорите на различни области в страната. Донка Вакарелска е била и директор на Българския културен институт в Братислава.
Другите гости в епизода са доц. д-р Еля Цанева, от Института за етнология и фолклористика с национален етнографски музей при БАН и доц. д-р Николай Папучиев, преподавател във Факултета по славянски филологии в Софийския университет „Свети Климент Охридски“. В епизода звучи и гласът на Михаил Арнаудов, съхранен в Златния фонд на Българското национално радио.
"Оказа се, че имам феноменална памет. Няма една дума, която да е преписана отнякъде. Всичко, което споделям, е по памет. Събития, имена, дори дати, помня", казва гостът в "Покана за пътуване" Крикор Асланян. Подчертавам го, защото авторът на книгата "Един софийски малчуган разказва" е на 87, а продължава не само да пише, ами и да мечтае за още..
В две предавания "Премълчаната история" продължава вглеждането в т. нар. "бохемство" – в неговите класически и соц. варианти. Говорим за местата и хората, за субкултурния контекст на явлението. В първата част участват: Мариана Първанова, автор на книги за софийската и бургаската бохема, подготвила ново издание за Варна, което скоро ще излезе на..
В пет епизода представяме историята на българското пиво от навлизането на пивоварството у нас, след Освобождението до наши дни. Разкриваме тайните на технологичните процеси в миналото и сега. Във всеки епизод с помощта на потомци, краеведи, историци, разказваме личната истории на едни от първите пивовари в България: Братя Прошек, д-р Кожухаров,..
В третия епизод от поредицата ви разказваме за работата, която нашите учени извършват на ледения континент. В началото доц. Борислав Александров от УАСГ разказва как се подбират хората, които нееднократно е участвал в българските експедиции. Антарктида – познатата и непозната земя: 1 епизод – Началото Антарктида – познатата и..
Науката не спи, но животните спят по най-причудливи начини. Да си припомним Спящата катерица от "Алиса в страната на чудесата", която не може да реши дали спи, когато диша, или диша, когато спи. Оказва се, че и извън разюзданото въображение на Луис Карол съществуват някои доста чудати животни. Никола Кереков разказва във "Време за наука" за..
Национален Военноисторически музей ще зарадва своите посетители в днешния празничен ден с обновена визия и специална експозиция, посветена на..
" С една обща революция да се направи коренно преобразуване на сегашната държавна деспотско-тиранска система и да се замени с демократска република..
През този месец музикалната ни и културна общественост отбелязва 120 години от рождението на бележития ни композитор, пианист и педагог Любомир Пипков. По..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg