"От 80-те години на миналия век, когато започнах мемоарите си, до днес са изтекли четири десетилетия, в които се опитвам да побера шест. С всяко от тях растеше и възможността което е било, да бъде казано както е било – нещо, от което се боим. Позволих си да го направя както предците ни, които наистина са били свободни хора и в свободно, и в несвободно време: Петко Р. Славейков, Ботев, Каравелов, Вазов, Яворов, Захари Стоянов. Не се сравнявам с тях като способности, а само като порив за вътрешна свобода: да изразя чувствата и мислите си за видяно и запомнено, а не да угодя на читателя; аз не пиша – аз се изповядвам."
Това споделя писателят Марин Георгиев в краткия, дълбоко емоционален предговор към книгата си. "Заговорът на мъртвите" на Марин Георгиев е разказ за "междинното българско време". За едно време, което уж вече го няма, но за което трябва да се свидетелства, искаме ли да разберем какво и как е било.
Разказите и свидетелствата в книгата тръгват още преди 1989 г. и епохата на НРБ, но всъщност се трупат като камари от дневници, приписки или писма, утаени в авторовата памет през годините на несвършващия преход. Те са силно пристрастни и остри, често демитологизиращи и дори развенчаващи – така авторът е видял и почувствал хората и събитията, които описва.
Някои от героите в тези истории са отдавна забравени, други като Емилиян Станев, Константин Павлов, Ивайло Петров, Тончо Жечев или Вера Мутафчиева, изникват в повече от неочаквана светлина за читателя. Ала такова е положението с мемоаристиката: всеки, разгърнал подобна книга, приема да свери часовника си с автора, запазвайки си изричното право на несъгласие. Миналото е реалност, минаваща през различни рецептивни хоризонти" – пише Тони Николов, главен редактор на "Портал Култура“.
Марин Георгиев е роден през 1946 г. в с. Биволаре. Работи като редактор в Радио Варна и вестниците "Учителско дело”, "Народна младеж”, "Пулс” и "Литературен фронт”; от 1992 г. е директор на в. "Литературен форум” и на едноименното издателство. Автор е на над 20 книги (две от тях издадени в Унгария) с поезия, проза, литературна критика и преводи. Носител е на високото държавно отличие на Унгария "Про Култура Хунгарика” (2001), на Ордена на президента на Унгария (2016), на Международната литературна награда "Паметна сабя "Балинт Балаши” (2018) и на наградата за поезия на Фондация "Йожеф Уташи” (2019). Първи носител е на наградата "Теодор Траянов” (заедно с Валери Станков) (2012).
Неведнъж е представял творбите си в "Артефир". Димитрина Кюркчиева разговаря с Марин Георгиев – поет, писател и литературен критик, за новата му мемоарна книга "Заговорът на мъртвите".
Чуйте звуковия файл.
Две внушителни 4-метрови фигури – мъжка и женска – изпълват окото на крайбрежната алея на Созопол. Созопол – който вече е Аполония и посреща за 40-и път Празниците на изкуствата. Тези фигури са замислени и направени в умален мащаб преди няколко години – още тогава за море. Фигурите са от стиропор, облечени са с полиестерна смола. Цветът е сребърен..
Художникът Греди Асса представя на "Аполония" в Созопол своята нова изложба "Пътувания: острови, морета". Това е 40-ото издание на Празниците на изкуствата. Творбите в експозицията са създадени специално за събитието. Подборът е специален. Тематиката е морска, а от творбите лъха ефирност и почти акварелност в маслените бои. Ето какво споделя творецът..
В предаването "Какво се случва" този път се разказва за това, което вече се е случвало. И по точно – за белите петна и тъмните ъгли в историята на българското изкуство от близкото минало – близкото несвършващо междувековие. Променя ли се реалното положение в изкуството от тази недоосветеност? Защо съдбата на някои автори е като да са изтеглили "късата..
Владимир Люцканов – актъор, сценарист и режисьор, един от първите аполонци – си припомня в "Нашият ден" първите стъпки на "Аполония" и любими фестивални моменти. Люцканов е бил сред координаторите на "Аполония" още през втората година от нейното съществуване. Работата е била денонощна и изпълнена с ентусиазъм и куриозни случки. Люцканов..
През лятото на 2024 година се навършват 130 години от рождението на изтъкнатия български художник, живописец и график Наум Хаджимладенов (1894 -1985 г.). Годишнината се отбелязва с възпоменателна изложба в Художествената галерия "Проф. Васил Захариев" в родния град на твореца Самоков и столичната галерия Artmark . Наум Хаджимладенов е един от..
През лятото на 2024 година се навършват 130 години от рождението на изтъкнатия български художник, живописец и график Наум Хаджимладенов (1894 -1985 г.)...
Историята на Празниците на изкуствата "Аполония" е изпълнена с уникални моменти, които са оставили траен отпечатък в културната памет на страната. Един..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg