Засега Министерството на отбраната само обмисля варианти. Самите законодателни промени в Закона за резерва и в Закона за отбраната са готови, но наполовина. Готови са текстовете за припомнянето на военните навици на онези, които са били в казармата преди 2007 година. Не са готови текстовете за задължителната военна подготовка на цивилното население.
Близки, запознати с процеса, коментираха, че военните умения може да станат задължителни, например за лекарите или IT специалисти. Миналата година участници в обсъжданията пък припомниха, че военното обучение може да е задължително за желаещите, които искат да заемат постове в МВР или в държавната администрация, както било във Франция. Идеята се споделя в средите на поне една от партиите от мнозинството в парламента. Опцията е военното обучение да е задължително за по-младите служители на администрацията под определена възраст. Но за момента това са само идеи, които Министерството на отбраната обосновава с изводите от войната в Украйна. Наскоро, като заместник-министър от кабинета „Денков“ Атанас Запрянов ги обясни пред военни, събрали се за 20-тата годишнина от членството ни в НАТО. Според него в настоящата ситуация се поставя въпроса за "възраждане на мобилизационните възможности на държавите".
"Това е въпрос на национални решения", подчертава посланикът ни в НАТО Николай Милков.
"Този въпрос не е поставян в контекста на колективните обсъждания, но това се вписва в големия въпрос как дадена държава преценява, че може да бъде най-полезна за собствената си отбрана, а също така и за колективната. НАТО не дава предписания. Имаме право на наша собствена суверенна преценка. НАТО не се е произнасяло, когато сме отменили задължителната военна служба, нито ще ни налага такава в бъдеще."
33–годишният политолог Христо Иванов не се притеснява да признае, че неговото поколение няма военни познания. Поколението на Христо не е било задължено да мине през казармата, независимо дали си висшист или не. Това поколение е избирало да учи и да мисли на няколко езика. Затова и Христо се сеща по-лесно за английската дума за казарма, по-трудно му е да си представи как би изглеждало военното му обучение.
"Бих минал. Бараки, физически тренировки. Няма знания за това сред модерните хора – как е разпределянето, за какво ще бъдеш отговорен, дали уменията от университета и училище могат да се приложат. Нашето поколение реално не знае. Трябва да има кампания, разяснение, със сигурност."
Но само с кампания и реклама не става, предупреждава и Николай Ненчев, бивш министър на отбраната. Тогава, преди десетина години, Ненчев правел реформи за повече хора в армията на фона на идеи от опозицията за връщане на задължителната казарма, които не минали.
2016 година все пак донесла промени – свалянето на горната възрастова граница за прием на войници от 32 на 28 години. Бивши военни получили възможността да постъпват в доброволния резерв. Създал се Единен учебен център за начална военна подготовка, в който да се обучават резервисти и цивилни, желаещи да придобият военна подготовка на доброволен принцип.
"Търсехме спасителен вариант. Сега животът се промени. Светът е материален. Няма как да очакваме, че едни млади хора просто заради вътрешни патриотични убеждения ще отидат и ще се запишат в армията. Има социален, има и икономически елемент", коментира Николай Ненчев сега. Според него младите хора не са наясно какво им предстои, ако влязат в армията – "какво кариерно развитие".
"Ако този човек има стимул, вместо да ходи, да пътува, семейства да се разделят, да остане в България, ако има намерения да се свърже с армията, да се създадат максимално добри условия."
Ненчев си спомня как докато бил министър, се нароили няколко паравоенни организации. Той прави извода, че ако няма условия, създадени от армията, интересуващите се от военно дело ще отидат тъкмо в такива формирования.
По темите за военното обучение на цивилни и службата им като професионални военни в армията има нужда от обществен дебат, убеден е Николай Ненчев.
"Обществото да разбере, че инвестициите в сигурността са фундаментални за функционирането му", призовава от известно време и началникът на отбраната адмирал Емил Ефтимов. Всички опции са на масата, казва политическото ръководство на армията за военното обучение на цивилни. Решение обаче няма да бъде предложено до приключването на Стратегическия преглед на отбраната, което именно заради този въпрос беше отложен до края на юни.
Досегашният военен министър Тодор Тагарев смята въпроса за сложен и е на мнение, че "едва ли може да бъде решен в условия на политическа неустойчивост".
Никоя политическа партия от стария парламент в предизборен период не би се наела да взема тежки решения. След края на юни избраните ще трябва да поемат рисковете от решаването на този "тежък и чувствителен проблем".
Сдружение "Българска история" отбеляза 200 години от публикуването на първия български учебник, написан на разговорен език и със светско съдържание, познат на всички българи като "Рибния буквар". Луксозното юбилейно издание се отличава с паралелно напечатани оригинални и осъвременени текстове. Негов редактор е докторът по история Теодор Борисов...
"Южнобългарска хроника" на Димитър Мантов е част от библиотека "Седемте хълма", посветена на Пловдив. Това е втората книга от автора, която е включена в поредицата. Другите заглавия от библиотека "Седемте хълма" са "Този шарен Пловдив" от Георги Райчевски, "Ескадронът" от Стефан Дичев, "Хълмът" от Димитър Кирков, "Да живей съединението"..
Сцената на европейското кино изгуби една от най-бележитите личности на двадесети век - Ален Делон. В памет на непрежалимия актьор, режисьор и певец "Дома на киното" организира седмица в негова памет. Спомени за Ален Делон от „Златния фонд“ на БНР: "Вярвам, че в киното няма творчество на ниво актьор, имам предвид. Казвам, че на един..
Млад лекар от Русе издаде фотокнигата "Архитектурата на град Русе". Христо Христов е любител фотограф, с интереси в областта на историята и архитектурата. Книгата съдържа снимки на 310 обекта. " Това е моята мисия. Не само хората в Русе, а в цялата страна да се гордеят с това, че са българи и всеки със собствената си архитектура в своя..
В дните на суша и воден режим в десетски селища на страната, една чешма потече отново, а майстори възстановиха красивия й каменен дом. "За нас не е срамно да кажем, че чешмата се казва Пикла." Да, така хората в село Червена вода наричат чешмата, която след десетилетна почивка отново разхлажда хората по стария римски път...
През това лято във врачанското село Крушовица се проведе голяма родова среща на наследниците на местния свещеник от периода на Възраждането - поп Минко Цалов. Със средства на фамилията беше възстановена паметната плоча на гроба на поп Минко, който се намира в двора на селската църква. Неговите наследници са и сред дарителите за..
"Четири стихии" е названието на необикновено шоу, при което любителите на приключения станаха свидетели на „магическо превъплъщение“, изиграно от циркови артисти на изключително необичайно място - Експо центъра на Тел Авив, където обикновено се показват изложби на иновации или има спортни състезания. Всъщност това са четири части на цирков..
В този момент изглежда, че Сърбия прави важни стъпки по посока Европа . Оценката е на Весела Чернева, заместник-директор на ЕСВП. По думите..
Възходът на всеки политик се е случил, ако не с помощта, то поне с благоволението и усмивката на "Не! Новините". Това каза в предаването..
Съединението е било обявено по начин най-благороден. Това събитие се осъществява кротко, макар че е велико . Това каза в интервю за БНР историкът..